Cserebere azeri-orosz módra
Engedjétek meg, hogy vezetői összefoglalót írjak pár sorban a HTKA lakóknak:
Mivel "okosan" Ukrajna nem hosszabbítja meg a 2025. január elsejével megszűnő, évtizedes múltra visszatekintő tranzitmegállapodását a Gazprommal. Így nem orosz, hanem azeri gáz fog jönni rajta. Az orosz pedig a törökökön keresztűl, ahogy most is.
Ezzel a tipikus angolszász kavarással Európa és Ukrajna mint mellékszereplők teremtik meg Oroszország és Azerbajdzsán számára az évszázad egyik legnagyobb, stratégiai gázüzletét. (okosan)
cikk:
Így tehát jelenleg az egyetlen, talán mindenki számára működő lehetőség a földgáz Ukrajnán keresztüli tranzitjára, ha azt Azerbajdzsán biztosítja Európa számára. Baku hatalmas gáztartalékokkal rendelkezik, s az elmúlt években komoly beruházásokat hajtott már végre – számos nemzetközi szereplő bevonásával – piaca növelésére.
Jelenleg Törökországon keresztül szállít gázt Európába, olasz, görög, albán célállomással a TANAP és TAP vezetékrendszereken keresztül 10 milliárd köbméter mennyiségben.
Moszkva és Baku számára működő ületi megállapodás lehetne a cseregázszállítás, vagyis, ha az eddig Ukrajnán keresztül szállított orosz gáz Azerbajdzsánon át jutna el Törökországba és onnan Európába, az azeri földgáz pedig Oroszországon keresztül, az ukrán vezetékeken át jutna el szintén Európába.
Baku számára előnyös lenne ez az üzlet elsősorban abból a szempontból, hogy míg a törökországi vezetéken keresztül mindössze 10 milliárd köbmétert tud szállítani jelenleg, addig az oroszok Ukrajnán keresztül 15-16 milliárd köbmétert, tehát másfélszeresére növelhetné szállításait Európába.
Azonban Moszkva számára ugyanezen tények tudatában mégis miért lenne előnyös ez a csereüzlet?
Egyrészről azért, mert a Gazprom számára fontos, hogy fenn tudja tartani meglévő szerződéseit Ausztriával, Magyarországgal és Szlovákiával, melyeket csak a Török Áramlaton keresztül nem tud garantálni. Ez azonban biztosan a kisebbik ok, ami a Baku-Moszkva közti lehetséges megállapodás mögött állhat. Sokkal lényegesebb lehet annak az orosz hosszú távú elképzelésnek a megvalósítása, mellyel a Gazprom létrehozná iráni orosz gázelosztó központját, s ebben kulcsfontosságú Azerbajdzsán jövőbeli szerepe.
Európát felváltja a Közel-Kelet és Dél-Ázsia
A nyár elején, a felröppent hírek szerint Moszkva és Teherán megállapodott egy zárt memorandum keretein belül az orosz vezetékes gáz hosszú távú szállításairól Iránba, amihez egy új gázvezetékrendszert hoznának létre a Kaszpi-tenger mélyén. Ha megépülne a vezeték akár 110 milliárd köbméter orosz gázt is szállíthatna a Gazprom Iránba, majd onnan a Közel-Kelet és Dél-Ázsia más piacaira.
Ez tulajdonképpen helyettesítené a megsemmisült Északi Áramlat nyújtotta kapacitásokat Moszkva számára, ráadásul olyan vevők irányába, akik az európai országokkal ellentétben nem a földgáz felhasználás csökkentését tűzték ki elérendő, rövid távú célnak energiastratégiájukban.
Azonban nem véletlen, hogy a Kaszpi-tenger alatti vezetékrendszer kiépítése mind a mai napig nem valósult meg, ehhez sok szereplős együttműködésre van szükség, Irán és Oroszország mellett vagy Azerbajdzsánnak, vagy Türkmenisztánnak is bele kell egyeznie, hiszen a vezetékek az ő felségvizeiken is át kellene hogy haladjanak.
A kérdés tulajdonképpen mindössze az, hogy melyikkel sikerül Moszkvának megállapodnia. Augusztusban az orosz elnök Azerbajdzsánban járt, ahol kollégájával gázstratégiai együttműködések is szóba kerültek a hírek szerint. Moszkva számára egyértelműen a nagyobb hal az iráni vezetékrendszer és elosztó központ megvalósítása lenne, mely működésével elengedhetné az európai piacokat is – legalábbis a vezetékes földgáz tekintetében – illetve a politikailag direkt renyhe, kínai igényektől sem függenének annyira eladásai.
A kérdés most már csak annyi, hogy megéri-e mindez Azerbajdzsánnak.
Az biztos, hogy a csereszállítással azonnal, mindennemű befektetés nélkül pár milliárd köbméterrel növelhetné európai eladásait Baku, de valószínűleg a ravasz azeri gondolkodás valamiféle lehetőséget még az iráni vezetékben is szeretne kieszközölni majd magának.
Ha sikerül a feleknek megállapodniuk, akkor Európa és Ukrajna mint mellékszereplők teremtik meg Oroszország és Azerbajdzsán számára az évszázad egyik legnagyobb, stratégiai gázüzletét.
https://nrgreport.com/.../moszkva-nagy-foldgazzal.../