laiki
<i>"A 4,4 GW alatti órák száma 2527, az év 28,8 %-a."</i>
Ez nem mond ellent annak amit írtam, hanem még erősíti is.
Azt írtam, hogy <b>ősszel és tavasszal</b> , ami már önmagában 50%, és, hogy ezen időszakok jelentős (28.8%) részében.
Vagyis tavasszal és ősszel összesen 58%-ban 4.4 GW alatt marad a terhelés.
És mint írtam <b>az atomon kívül vannak más nem szabályozható</b> kapacitások is.
Szóval gyakorlatilag azt támasztottad alá amit én eredetileg írtam, hogy:
"Tavasszal és ősszel gond lehet Paks I. és II. együtt üzemeltetése."
<i>"A vízerőművekkel kapcsolatban:
Az általad a Dunára álmodott..."</i>
Nem én álmodtam a Dunára, hanem Mosonyi Emil. Ezt a 4 lépcsős dunai vízlépcsőrendszert már megtervezték. Nem az én fejemből pattant ki.
A másik hiba amit elkövetsz, hogy Paks II-őt hasonlítod a vízlépcsőhöz.
A kettő nem ugyan arra való!
Bár valamennyire alaperőmű funkciót is ellát a vízlépcső, de igazából menetrendtartó és csúcserőművi funkciói vannak.
Teszi mind ezt teljesen környezetbarát módon.
<i>"7-8 méteres duzzasztás a Dunán több 10 km hosszú víztározókkal érhető csak el. A folyó esése adott, nem tudod megváltoztatni. 7-8 méteres vízszint emelkedést nem tudsz megvalósítani a jelenlegi hullámtérben, és gátak közt. "</i>
Már, hogy a viharba nem lehetne megvalósítani. Még a legkisebb esésű Csepel-szigeti résznél is!
Egy 10 km hosszú víztározó minimális méretnek számít vízerőműveknél, a jelenlegi ártér is alkalmas erre, a gátak is rendelkezésre állnak, csak meg kellene őket erősíteni 10 km-en át, hogy bírják a tartós elárasztást.
Anyagilag pedig szintén megérné a beruházás, 1200-1500 milliárd forint közötti összeg lenne a 4 db erőmű teljes összköltsége.
Egy év 8760 órából áll, erre jutna a Dunán 50%-os átlag kihasználtság, vagyis 4380 óra üzem.
A 4 db erőmű teljesítménye együtt 600-680 MW lenne.
Ez a reálisabb 600 MW-os kiépítés esetén évi 2.628 terrawatt/óra kapacitást jelentene. De ha akarod az egyszerűség kedvéért számolhatunk 2.5 terrawatt/órával is!
Ha 1 kW-on, 10 Ft üzemeltetési költségektől megtisztított árbevételed lenne, akkor az 25 milliárd forintos bevételt jelentene évente.
Ez kb. 50 éves megtérülést jelentene, <b>DE</b> egy vízerőmű tervezett élettartalma 100 év. Vagyis<b> teljes élettartalma alatt kétszeresen megtérül! </b>
Ha magasabb tiszta bevételed van vagy nagyobb az éves megtermelt villamosenergia mennyiséged akkor a bevételed is nagyobb!
(Jelenleg a legolcsóbb Paks I. 12Ft/kW/h-ért adja az áramot,(ha jól emlékszem), ennél csak drágább minden más. A vízerőműveknek nagyon alacsony az üzemeltetési költségük, egy 14Ft/kW/h-s átlagos értékesítési ár reális lehetne. Erre alapozom a fenti 10 Ft-os számítást.)
E mellet minden ilyen létesítmény vegyes hasznosítású:
1. Hídként funkcionál.
2. Elősegíti az öntözést.
3. Mérsékli az elsivatagosodást.
4. Elősegíti a hajózhatóságot, amire nemzetközi szerződés kötelez minket!
5. Elősegíti az árvízvédelmet.
És ezen felül számos egyéb kiegészítő funkciója is van egy ilyen létesítménynek.
Arról a biztonságpolitikai tényezőről nem is beszélve, hogy <b>elősegíti az ország önellátását!</b>
Belinkelek pár anyagot, hátha érdekelnek:
http://mta.hu/data/cikk/12/71/67/cikk_127167/A_vizenergia_hasznositas_vizsgalata_%28szoveg%29.pdf
http://mta.hu/data/cikk/12/90/28/cikk_129028/89MayerViz.pdf
http://www.mettars.hu/wp-content/uploads/2012/10/Eloadas121018b.pdf
Szemmel láthatóan felkészült vagy az adott témában aminek örülök
![Smile :) :)](/data/assets/smilies/smile.png)